Šlechtické citáty:
Vítej každý nový příchozí. I Ty.
„“Byly to hvězdné chvíle v jinak pro naši zemi velice smutné době. Za český národ se postavili reprezentanti starých rodin, kteří měli v povědomí povinnosti, které jim ukládala příslušnost ke stavu českému a vzali tak na sebe povinnosti coby čeští stavové. Bylo to opravdu důležité, neboť ve chvíli, kdy se hroutila republika a mnozí podléhali zoufalství, se naši otcové a dědové postavili jednoznačně za český národ. Toto prohlášení, které....“ Zobrazit celý citát »V pondělí 17.9.2018 – 80. výročí šl. deklarace z r. 1938
Navigace:
OTEC
Kristián (Josef) Kryštof hrabě Clam-Gallas *3.9.1771 † 21.8.1838 |
MATKA
Josefina hraběnka Clara-Aldringen *9.7.1777 † 12.12.1828 Liberec |
Eduard
|
|
Český šlechtic z rodu Clam-Gallas. Rakouský generál. Roku 1823 vstoupil do armády, nejdříve byl rytmistrem (kapitánem) prvního jezdeckého pluku v Praze v roce 1831, poté komandér , plukovník a nakonec generálem (1846). V roce 1848 byl odvelen do Itálie. Pod velením generála Josefa Radeckého řídil brigádu, která se vyznamenala u Santa Lucie poblíž Vicenzy a v bitvě u Custozy. Byl vyznamenán vojenským řádem Marie Terezie a povýšen na polního podmaršálka. Pokračování textu níže. |
|
oo 1850 |
|
PARTNER Klotilda princezna Dietrichstein-Proskau *26.6.1828 Smíchov † 31.10.1899 Pohled |
|
OTEC PARTNERA
Josef František kníže z Dietrichsteinu *1798 † 1858 |
MATKA PARTNERA
Gabriela Wratislawová z Mitrowitz *1804 †1880 |
POTOMCI |
|
Edina (Eduardina) Klotilda |
*3.11.1851 Praha † 2.8.1925 Opatija
*26.7.1854 Liberec † 20.1.1930 Frýdland *5.9.1859 Liberec †8.11.1947 Vídeň |
Pokračování textu z tabulky.
V dubnu 1849 se Eduard hrabě Clam-Gallas stal velitelem sedmihradského armádního sboru. Během letního sedmihradského tažení byl poražen Józefem Bemem, ale po této porážce byl schopen zvítězit nad Sándorem Gálem a jeho Székelskou (Sikulskou) armádou. Po okupaci Székelska, Sikulska se spojil s Lüdersem a společně porazili Bema u Segesváru.
Od roku 1850 byl v čele I. armádního sboru Čechy ve Vídni a během druhé italské války za nezávislost (1859) se zúčastnil bitvy u Magenty a u Solferina. Jeho chyby neměly vliv na jeho kariérní postup a byl povýšen na generála jezdectva.
V roce 1861 byl přijat do Říšské dvorské rady před tím, než se stal v roce 1865 císařským hofmistrem.
V průběhu prusko-rakouské války utrpěl ponižující porážku v bitvě u Jičína, za níž se dostal před válečný soud, ale byl zproštěn obvinění díky svému vysokému společenskému postavení. Údajně pak ale musel na významné akce nosit na ruce červenou stuhu. Proto už moc do společnosti nechodil a poslední léta strávil na odpočinku ve Frýdlantě a Liberci v Čechách.
Zdroj: Wikipedie
Zdroj: http://gis.fsv.cvut.cz
František Schwarzenberg vypráví historku o svém roztržitém pradědečkovi generálovi Eduardu Clam-Gallasovi (1805-1891) v kapitole Roztržitý pradědeček knihy Vladimíra Škutiny Český šlechtic František Schwarzenberg, která vyšla v nakladatelství rozmluvy v roce 1990.
Ten, který dal ukousnout kus druhého poschodí v domě v Husově ulici, aby mu šlo víc světla na psací stůl, to byl pradědeček Františka Schwarzenberga generál Eduard Clam-Gallas. Byl prý vůbec jedním z nejlepších vůdců jakékoli jezdecké ataky. Ale když potom avancoval, dali mu divizi a pak armádní sbor a s tím si jaksi nevěděl rady. Byl totiž známý svou roztržitostí.
Jednou před bitvou u Jičína za války prusko-rakouské v roce 1866, ještě než šli k Hradci, to vypadalo špatně a generál
Clam-Gallas uvažoval, že by bylo nejlepší ustoupit. Jeho pobočník namítal, že by snad bylo dobré povolat rezervy. Pradědeček Clam-Gallas se podivil, že mají nějaké rezervy. Pobočník jej ujistil, že mají.
“A kde je máme?”, ptal se roztržitý pradedeček. Pobočník mu sdělil, že když o tom Excelence ráčila rozhodovat, tak to bylo tak tajné, že ani on u toho nebyl. Proto tedy neví, kde zálohy jsou rozmístěny.
“Já už taky ne”, pravil rezignovaně roztržitý pradědeček a zavelel k ústupu.
Jinak ještě před ústupem v předcházející bitvě se generálu Clam-Gallasovi podařilo nastrkat Prušáky do rybníka pod Jičínem. To ještě Františkovi Schwarzenbergovi ukazoval a vykládal profesor Pekař.